riigisektori infosüsteemide arengu juhtimise kontseptsioon

Tallinn
13. september 2002

	HeiVäl Consulting Group 2002
sisukord

-	Projekti lähteülesanne									3
-	Peamised Eesti riigisektori IS arengu funktsioonide täitjad				4
-	IS valdkonna horisontaalse koordineerimise hinnanguline efektiivsus praegu		5
-	Eesti riigisektori IS valdkonna senise arengu SWOT analüüs				6
-	IS valdkondade järjestatud probleemsus							8
-	Riigisektori IS arengu juhtimise põhjus-tagajärg seosed					9
-	Riigisektori IS arengu juhtimise üldised tõhustamisettepanekud				10
-	Riigisektori IS arengu juhtimise koostöö kontseptuaalne skeem				11
-	IS valdkonna poliitilise juhtimise tõhustamine						12
-	RISO struktuurse arendamise vajadus 							13
-	Muudatusettepanekute rakendamise miinimumvariant					14
-	Muudatusettepanekute rakendamise realistlik variant					15
-	Muudatusettepanekute rakendamise optimistlik variant					16
-	Riigisektori IS juhtimise loodetavad tulemused						17

Lisa 1. Intervjueeritute nimekiri								18
Lisa 2. RISO alluvuse variandid								19
Lisa 3. AKI alluvuse variandid								20

Projekti lähteülesanne

Riigisektori infosüsteemide (IS) valdkonna arengu juhtimise määratlus antud projektis	Riigisektori ja KOV infosüsteemide horisontaalse juhtimise ja koordineerimisega seonduvad ühilduvusele ja riigi ressursside kooskõlastatud kasutamisele suunatud tegevused. Infosüsteem on infot andev, jaotav ning koguv infotöötlussüsteem koos juurdekuuluvate organisatsiooniliste ressurssidega sh inim-, tehniliste ja rahaliste ressurssidega (EVS-ISO/IEC 2382-1:1998)	
Projekti algatamise põhjus	Vajadus määratleda Riigi Infosüsteemide osakonna (RISO), Eesti Informaatikakeskuse (EIK) ja Andmekaitse Inspektsiooni (AKI) koht ja funktsioonid seoses Majandusministeeriumi ja Teede- ja Sideministeeriumi ühendamisega. Riigisektori IS arengu juhtimise terviklikkuse tsentraliseerimise suurendamise vajaduse väljaselgitamine.	
Põhiküsimus	Kas, kes ja kuidas peab juhtima IS valdkonna arendamist riiklikul tasemel?	
Projekti lähteülesanne	Riigisektori IS arengu juhtimise kontseptsiooni koostamine. 	
Projekt ei keskendu järgnevale temaatikale	Riigisektori IS arengu juhtimisega seotud institutsioonide sisesed juhtimise ja tööjaotuse probleemid.	
Töömeetod	IS valdkonna spetsialistide intervjueerimine ankeedi alusel.	
Teostajad	HeiVäl Consulting Groupi konsultandid Terje Keerberg, Deniss Holodkov ja Tõnu Hein.	
Ajagraafik	Projekt algas 08. augustil 2002 lähteülesande kirjaliku vormistamisega. Intervjuud kestsid 13. augustist 22. augustini. Vaheraport vormistati 29. augustiks 2002.	
Tulemus	Intervjuudest saadud ideede kokkuvõtete alusel on vormistatud asjaosaliste ühine visioon organisatsiooniliste ja muude muutuste kohta, mis looksid aluse riigisektori IS arengu juhtimise terviklikule kontseptsioonile.	

Praegu on riigi IS arengut koordineerivad asutused erinevate ministeeriumide alluvuses ja seostuvad ainult läbi asekantslerite. Riigihangete Keskus seondub koordineerimistegevusega IS hangete korraldamise kaudu.
PEAMISED Eesti riigisektori IS arengu funktsioonide täitjad

SISEMINISTEERIUMI
ASEKANTSLER

MAJANDUSMINISTEERIUM ASEKANTSLER

TEEDE JA SIDEMINISTEERIUMI ASEKANTSLER

Riigi Infosüsteemide Osakond

Andmekaitse Inspektsioon

Riigihangete Keskus

Eesti Informaatikakeskus

Täidetavad funktsioonid

Allikas: Riigihangete Keskuse, RISO, EIKi ja AKI koduleheküljed

                Sarnane tegevus

•	Riigi infopoliitika ja strateegia koostamise ja rakendamise koordineerimine

                Sarnane tegevus

•	Riiklik järelevalve isikuandmete töötlemise, andmekogude pidamise ja avalikule teabele juurdepääsu üle
•	Seaduses ettenähtud juhtudel haldusõiguserikkumiste asjade menetlemine
•	Andmekogude ristkasutuse arendamine – prioriteet 2002

•	Andmekogude riikliku registri pidamine
•	Riikliku andmeside korraldamine
•	Andmevahenduskihi (X-tee) pidamine
•	IS standardimine
•	Ajakirja väljaandmine
•	Riigihangete korraldamine

“Projekti ja funktsiooni haldur”

“Kontseptuaalne juht”

“Riigihangete korraldaja”

•	Konsolideeritult teostatavate riigihangete pakkumismenetluste ja lepingute sõlmimise korraldamine
•	Lepingute alusel muude riigihangete teostamiseks pakkumismenetluste korraldamine

“Seaduste järgimise kontrollija”

IS valdkonna arengu juhtimise tsentraliseerimise suurendamine võimaldaks säästu senisega võrreldes veelgi tõsta.
IS VALDKONNA HORISONTAALSE KOORDINEERIMISE HINNANGULINE EFEKTIIVSUS PRAEGU

KASU KOORDINEERIVAST TEGEVUSEST

* Registrite kulude 10% kokkuhoid ca 10 mln. EEK aastas
* X-tee projekti hinnanguline sääst ca 20 mln. EEK aastas
* Sääst koordineeritud hangetest
* Teenuste kvaliteedi tõus

RISO JA EIK EELARVE

* RISO eelarve
2,8 mln. EEK koolitus, koostöö
1,5 mln. EEK üldkulud, palgad

* EIK eelarve
7 mln. EEK

Tulud, SÄÄST

kulud

Kokku 30 mln EEK 

Kokku 11 mln EEK

EESTI RIIGISEKTORI IS VALDKONNA SENISE ARENGU SWOT ANALÜÜS

Nr.	TUGEVUSED	sage-dus	Nr.	NÕRKUSED	sage-dus	
1	Küllalt hea tehnoloogiline tase ja arenenud infrastruktuur k.a. andmeside (Külatee jne). On loodud 15 000 arvutitöökohta riistvara, tarkvara, võrguühenduse ja tugisüsteemidega.	6	1	Horisontaalse koostöö puudulikkus on viinud paljude funktsioonide dubleerimisele, mis on osutunud piiratud ressursside ebaefektiivseks kasutamiseks. See ei ole mitte ainult riigi ja KOV infosüsteemide koordineerimise probleem, vaid pigem tugevalt detsentraliseeritud riigijuhtimise mudeli küsimus.	12	
2	Aastaid on toiminud arengukeskne koordinatsioonistruktuur ja IS finantseerimismehhanism iseseisva kuluartiklina eelarves.	6	2	Puudub täpne IS eesmärk ja strateegia. Selge visiooni ja vastutuse puudumine valitsuse tasemel. Poliitikutel pole huvi juhtimist koordineerida, sest on isiklik huvi säilitada esmatasandile loodud süsteemi.	7	
3	On käivitatud rida ülitähtsaid infosüsteemide koostalitusvõime tagamisele suunatud projekte ja head näited internetipõhistest IS lahendustest (e-kodanik, X-tee, ID-kaart, digitaalallkiri).	6	3	Riigi IS juhtimine on nõrk. Pole adekvaatset juhtimisstruktuuri – ei saa piisavalt koordineerida ametkondadevahelisi protsesse. RISO Riigikantselei alt TSMi alla viimine 2000.a. pole taganud üldriiklike struktuuride juhtimist. KOV ISi ei ole integreeritud riigi ISga.	6	
4	Kohati on olemas IS arenguvisiooni ja teadmistega spetsialistid, sh RISO-s.	6	4	Riigisektoris on häid spetsialiste vähe, sest palk pole konkurentsivõimeline. Riigisektoris koolitatud tippspetsialistid lahkuvad erasektorisse.	5	
5	Riigisektori ja avalikkuse vastuvõtlikkus innovatsioonile.	6	5	Kindlustavate süsteemide tegemata tööd – aadress-süsteem, geodeetiline süsteem, klassifikaatorite süsteem, standardid, andmete uuendamise protsess, seadusandlus, turvameetmete süsteem. Infosüsteemide andmevahetuskiht X-tee lõpuni rakendamata.	4	
6	E-valitsuse tõhus müügitöö on positiivselt mõjunud Eesti imagole ning ekspordipotentsiaalile (e-akadeemia).	4	6	Andmekogud pole riigi keskse kontrolli all ja puuduvad mehhanismid riigi- ja kohalike omavalitsuste IS arendusprojektide suunamiseks (eelarve, seadusandlus, metoodikad).	3	
7	Eesti on mitmetest teistest Euroopa maadest IS arengu osas ees.	3	7	IS rakendamine on esimese efekti saavutanud, aga põhiprotsess on jäänud reeglina muutmata.	2	
8	On olemas kogemus ning selge nägemus koordineerimise ja riigi rollidest IS arendamisel.	2	8	Eelarve mehhanism ei ole stabiilne. Alates 2003.a. ei ole IS eelarve jälgitav, raha võib kulutada muuks otstarbeks, sest artiklit 37 ei ole.	2	
9	Olemas teatav ülevaade IS olukorrast ja arenguvajadustest riigiasutustes.	1	9	Tegevuspõhise raamatupidamise puudumine ei too välja ISsse investeeritud raha efektiivsuse ebaühtlust.	2	
10	IS edusammudelt on poliitilist kapitali lõigatud, mis on IS arengule hästi mõjunud.	1	10			

Nr.	VÕIMALUSED	sage-dus	Nr.	OHUD	sage-dus	
1	IS juht- ja tugistruktuuride paigutamine riigiasutuste süsteemis olulisele kohale koos juhtimiseks vajalike õiguslike ja finantshoobade tagamisega.	7	1	IS arenguprotsesside juhtimiseks vajalike hoobade kadumine, kuna poliitikud ei saa aru IS võimalustest.	4	
2	Eesti peaks praegust väga head imagot EL’i silmis ja ühiskonna positiivset suhtumist ISsse kasutama edasiste arengute tagamiseks.	6	2	Oht maha jääda teistest maadest ja muutuda Ida-Euroopas outsider-iks.	4	
3	Infoühiskonna arendamiseks on Euroopa Komisjonis Direktoraat ja finantseerimisvõimalused.	4	3	Olemasoleva kompetentsi kaotamine (viimase 2 aasta jooksul ) - IS töötajate motivatsioon väheneb ja lahkutakse töölt.	3	
4	Kodaniku teenindamisel kasutada maksimaalselt ära IS võimalusi kõikide toimingute sooritamiseks kõige lähema ühe ametniku juures. See eeldab aktiivselt omavalitsuste kaasamist.	3	4	Euroopast tulevad reeglid, millede ülipüüdlik ja ülepingutatud täitmine võib vastupidi soovitule IS arengut kahjustama hakata.	3	
5	Paljude teenuste loomist tagavad innovaatilised sammud on tehtud. Nüüd peaks riik reserveerima innovaatikarahad, et arendamist motiveerida. Luua parima praktika riigisisese ja rahvusvahelise levitamise fond.	3	5	Tippjuhtkonna ning poliitilise toe puudumine IS arendustegevuste korraldamisel.	3	
6	Üldriiklike ülesannete tsentraliseerimine jättes ametkondliku spetsiifika puutumata ning KOV integreerimine.	2	6	Ametkondlik ja poliitiline rivaalitsemine töötab vastu IS võimaldavale läbipaistvusele ja avaliku sektori optimeerimisele.	2	
7	Võimalus eksportida avaliku sektori IS-lahendusi EL-le (raha+ poliitiline kapital).	2	7	Koordineerimatu registrite asutamine ja sõltumatu IS arendamine põhjustab ühilduvuse probleeme, mida tulnuks juba alguses vältida.	2	
8	Tõhustada erainitsiatiiviga koostööd. Hetkel on koostöö projektiga “Vaata Maailma” soikunud.	1	8	Raha kulutatakse mitu korda sama asja peale erinevate institutsioonide poolt.	2	
9	IS võimaluste laialdasem kasutamine, näiteks õigusaktide loogiline analüüs.	1	9	IS juhtimiseks vajaliku organisatsioonilise struktuuri nõrgestamine.	2	
10	Tuleks koostada üldkasutatav sõnastik lühenditest, klassifikaatoritest, tähestikest jne.	1	10	Imago ja lubaduste (e-valitsus, e-riik, ID-kaart) purunemise oht, kui ei tule reaalset sisu.	2	
11	Põhiandmete ühest kohast ja üks kord sisestamine.	1	11	Riik ostab sisse kalli välismaise tarkvara, millega paneb hoobi kohalikule IS tööstusele ja satub suurde sõltuvusse maailma IT-firmadest, kulutades seejuures mitu korda enam raha.	1	
12	Realiseerida Eesti test-site idee.	1	12	IS juhtide rolli määratlematus (tehakse valesid asju, koordineerimatus) põhjustab projektide ebaõnnestumise, efekti ei saavutata, finantsid ohus, ei suudeta lõpuni minna.	1	
13	Uues arengukavas 2003-2006 tuleks IS arengut puudutavaid küsimusi põhjalikumalt käsitleda.	1	13	Kui RISO käivitaks veel ühe X-tee sarnase projekti, siis tekiks AKI ülekoormus.	1	
14	Kasutada IS infrastruktuuri potentsiaal ära (X-tee, e-kodanik, ID-kaart).	1	14	Liiga bürokraatlik juhtimine võiks veelgi takistada süsteemide ehitamist.	1	

IS VALDKONDADE JÄRJESTATUD PROBLEEMSUS*

Vähem probleemsed valdkonnad

Kõige probleemsemad valdkonnad

* Küsitletute keskmine hinnang skaalal 1-5. “5” – väga probleemne valdkond. “1” – valdkond ei ole probleemne.
Küsimuste sõnastuse täpsustamisel on võetud arvesse küsitletavatelt saadud tagasisidet.

Intervjueeritud soovisid praeguse olukorra muutmist RISO ja EIK koordineeriva rolli suurendamise teel.
Riigisektori IS arengu juhtimise põhjus-tagajärg seosed

TULEMUSED

PÕHJUSED

RISO ja EIK on ebapiisavalt finantseeritud.

Arendustöö takerdub loataotluste taha.

Riigi terviklik areng pidurdub.

Riigisektori, KOV ja erasektori IS juhid ja kodanikud on hädas koordineerimatusega.

Piiratud võime horisontaalse koordineerimise projekte juhtida.

RISO ja EIK on juhtimishierarhias madalal astmel, mis pole orienteeritud horisontaalsele koostööle.

RISOl ja EIKil pole võimalik oma rolli piisavalt täita. AKI täidab loamenetluse ja järelevalve rolli väga punktuaalselt.

Infosüsteemide arendamise ja kontrolli funktsioonid pole tasakaalus.

Infosüsteemide (IS) arendamise ja RISO kaudu koordineerimise strateegia ja tagamise mehhanismid on määratlemata.

Senised IS arengu koordineerimis-mehhanismid lammutatakse (näiteks riigieelarve artikkel 37).

Puudub poliitiline tahe IS valdkonda juhtida, sh horisontaalselt.

Riigisektori IS arengu juhtimist tuleks tsentraliseerida ja koordineerivaid asutusi tugevdada.
RIIGISEKTORI IS ARENGU JUHTIMISE ÜLDISED TÕHUSTAMISETTEPANEKUD

Nr.	Probleemseimad valdkonnad SWOT analüüsi alusel	Muudatusettepanek	
1	IS arengu horisontaalne juhtimine riigisektoris on nõrk.	Riigi IS valdkonna arendamist peaks riiklikul tasemel tõhusamalt juhtima, seda võiks senisest tsentraliseeritumalt teha RISO koos EIK-ga poliitikute toetuse saavutamise korral. Vastavas vajaduses olid nii avaliku kui ka erasektori esindajad üksmeelel. See on ka vastuseks projekti lähteülesandes püstitatud põhiküsimusele.	
2	Poliitilise juhtimise ebapiisavus ja IS arengu juhtimise riikliku strateegia puudumine.	Infosüsteemide tsentraliseeritud areng eeldab poliitikutepoolset probleemi teadvustamist ja otsustamist. Tuleks määratleda riigi IS valdkonnas tsentraliseeritult juhitavad funktsioonid, nende rakendamise mõõdetavad eesmärgid ja strateegia ning seadustes sätestada vastavate institutsioonide roll, alluvus ja toimemehhanismid.	
3	IS juhtimise vähene tsentraliseeritus ja RISO isikkoosseisu ebapiisavus.	Kõikide funktsioonide piisavaks juhtimiseks vajab RISO isikkoosseis ja vastav eelarve suurendamist. See võiks olla ka institutsiooniks, mis suurendab IS valdkonna juhtimise tsentraliseeritust ja kindlustab tugevusi (Eesti e-valitsuse tuntus, edu teiste maade ees, arenenud infrastruktuur jne). Riigiasutuste IS juhid võiks näiteks töö sisu osas olla aruandekohustuslikud RISO-le. Ka Riigihangete Keskuse tegevuse tsentraalsete hangete osas võiks ühitada RISO rolliga, mis annaks parema võimaluse arendada tsentraliseeritud “e-hankeid”.	
4	Heade spetsialistide vähesus.	IS valdkonna keskmisest kõrgemaid palku tuleks rakendusmehhanismide planeerimisel arvesse võtta.	
5	Praktiline andmevahetus registritega ja tasulised päringud.	Registrite juhtimisega seotud funktsioone tuleks tsentraliseerida. RISO võiks täita põhiregistrite vastutava töötleja rolli sisulise koordineerija osa, minemata vastuollu registreid praegu haldavate ametkondade pädevuse ja vastutusega. Kogu vastutava töötleja rolli praeguses mõistes pole otstarbekas RISO-le anda. Minimaalselt võiks põhiregistritel olla ühine RISO osalusega nõukogu.
IS strateegias vms dokumendis tuleks täpsustada ka tasuliste ja tasuta riigi poolt osutatavate teenuste piir. Vältida tuleks olukorda, kus maksumaksja peab avaliku teenuse eest veelkord maksma.	

Riigi IS arengu juhtimise tõhustamiseks tuleks laiendada RISO fookust, tõsta juhtimistasandit ja täpsustada alluvust.
RIIGISEKTORI IS ARENGU JUHTIMISE KOOSTÖÖ KONTSEPTUAALNE SKEEM

PRAEGU

SOOVITAV

MINISTEERIUM

MINISTEERIUM

Kohalikud omavalitsused

Kohalikud omavalitsused

alluvus

ASEKANTSLER

Ministeeriumid

alluvus

Ministeeriumid

koostöö

alluvus

koostöö

Maavalitsused

Maavalitsused

RISO

RISO

teostus

teostus

Infosüsteemide arendajad

alluvus

Infosüsteemide arendajad

EIK

EIK

RISO FOOKUS:	Kodanikukeskse teenindamise seisukohast lähtudes tuleks RISO koordineerivat tegevust laiendada kohalikele omavalitsustele arvestades nende spetsiifilist juriidilist staatust.
ALLUVUS:	Riigi infosüsteemide arengu tsentraliseeritud ja terviklikuks juhtimiseks peaks RISOl olema ministeeriumipoolne poliitiline toetus. Esimeseks etapiks on riigiaparaadi asutustega koostöö tõhustamine riigi IS valdkonna strateegia väljatöötamisel ja tsentraliseeritud infosüsteemide teostus EIKi kaudu.
EIKi võiks viia RISO alluvusse vajaliku koordinatsiooni tekkimiseks väljatöötaja-teostaja vahel vastavalt juhtimisprintsiipidele. RISO ja EIKi vahel tuleks täpsustada tellija ja täitja rollijaotus.
JUHTIMISTASAND: Horisontaalseks koordineerimiseks oleks vaja RISO tõsta juhtimishierarhias asekantsleri alluvusest ministri alluvusse või seda kombineerida teise, horisontaalsele koostööle suunatud struktuuri paigutamisega.

Poliitilise juhtimise tõhustamiseks on mitmeid variante, mis kõik eeldavad poliitikute toetust.
IS VALDKONNA POLIITILISE JUHTIMISE TÕHUSTAMINE

VARIANT 2

VARIANT 1

EIK

MINISTEERIUM

AKI

RISO

NÕUNIK

(portfellita minister)

EIK

MINISTEERIUM

RISO

MINISTEERIUM

AKI

RISO, EIK JA AKI ERINEVATE MINISTEERIUMIDE ALLUVUSES

Plussid	* Järelevalveorgan on suhteliselt sõltumatu täidesaatvast organist.
* Täieliku sõltumatuse tagamiseks peaks AKI olema väljaspool poliitilisi ministeeriume, näiteks õiguskantsleri alluvuses, kui see ei eelda põhiseaduse muutmist.
* Isikuandmete käsitlemine on Siseministeeriumis mahukas, seega on siit võimalik operatiivsemalt jälgida KMA, Politseiameti jne tegevust	
Miinused	* Järelevalveorgan tõlgendab seadusi arvestamata arendamise käigus tekkivate vajadustega. Tulemuseks on kontrolli kui pidurdava funktsiooni domineerimine arendava funktsiooni üle.	

RISO, EIK JA AKI ÜHE MINISTEERIUMI (NÕUNIKU) ALLUVUSES

Plussid	* Valdkonnaga seotud asutused on ühe ministeeriumi alluvuses, mis võimaldaks praeguse kiire arengu etapil tekkivate barjääride kergemat ületamist.
* Kommunikatsioon AKI ja RISO vahel paraneks.
* Funktsioonide jaotus ja täitmine oleks tsentraliseeritud.	
Miinused	* Järelevalve sõltumatus täidesaatvast organist on väiksem.
* EL asjatundjad juhiks tähelepanu kontrollifunktsiooni ebapiisavale sõltumatusele.	

RISO peaks lisaks olemasolevatele täitma ka rida uusi funktsioone, milleks tuleks personali suurendada
RISO STRUKTUURSE ARENDAMISE VAJADUS

Riigi IT strateegilise planeerimise ja avalike suhete büroo, informaatika nõukogu sekretariaat
3 töötajat

SOOVITAV RISO STRUKTUUR

OLEMASOLEV RISO STRUKTUUR

Juhataja 1/19

Juhataja 1/8*

Talitluspidevuse büroo
3 töötajat

Arendusbüroo
1 töötaja

Järelevalve büroo
3 töötajat

Järelevalve büroo
3 töötajat

Arendusbüroo

3 töötajat

Talitluspidevuse büroo
3 töötajat

Rahvusvahelise koostöö koordinatsiooni büroo
3 töötajat

Avaliku sektori koordineerimise ja nõustamise büroo, standardimine
3 töötajat

Olemasolev juhtimisstruktuur on riigi infosüsteemide arengu juhtimiseks ebapiisav.
Tuleks luua uusi struktuure RISO sees ja suurendada olemasolevate büroode töötajate arvu.

* 1/8 – esimene number tähistab valdkonna juhtide arvu, teine number tähistab valdkonna töötajate arvu koos juhtidega. 
Rasvane kiri tähistab uut funktsiooni.

Muudatusettepanekute rakendamise miinimumvariant

Stsenaarium	TEGEVUS	Stsenaariumi analüüs	
		Plussid	Miinused	
Jätta RISO JA EIK majandus- ja kommunikat-siooniminis-teeriumi alluvusse	•	Suurendada RISO ja EIK eelarvet ning tugevdada toimemehhanisme Majandus- ja Kommunikatsiooni-ministeeriumi raames.
•	Koostada riigi IS arengu mõõdetavad eesmärgid, strateegia ja taktika.
•	Täpsustada RISO ja EIKi rollijaotus.	•	Puudub ümberkorraldamisega kaasnev segadus.
•	Väheneks koordineerimatusest põhjustatud ressursside raiskamine.	•	Ei suuda selles alluvuses praktiliselt piisava efektiivsusega töötada.
•	Majandus- ja Kommunikatsiooni-ministeerium pole orienteeritud horisontaalsele koostööle.
•	IS valdkond jääb teiste valdkondade hulgas varju.	

Majandus- ja Kommunikatsiooni-ministeerium

RISO

Jätta asekantsleri
alluvusse = Status Quo

Allutada vahetult ministrile

Muuta iseseisvaks ametiks ministri alluvuses

EIK

Muudatusettepanekute rakendamise realistlik variant

Stsenaarium	Tegevus	STSENAARIUMI ANALÜÜS	
		Plussid	Miinused	
Viia RISO JA EIK riigikanTselei alluvusse	•	Viia RISO ja EIK Riigikantselei juurde. Teha RISOst amet, seega RISA.	•	Alluvus on valitsuskabinetile lähemal.
•	Asub horisontaalselt koordineerivas struktuuris.
•	Võimaldab paremini seostada tegevust asjaajamise arendamisega.
•	Sõltub vähem poliitiliste suundade vaheldumisest.	•	Puudub nn poliitiline vastutus, kuid praegune alluvus poliitilisele ministeeriumile pole seda samuti taganud.
•	Riigikantseleil puudub seaduste algatamise õigus, kuid RISO peakski kooskõlastama teiste ministeeriumide eelnõusid IS osas.	

Riigikantselei

RISA

Riigisekretär

EIK

Riigi IT juht

Muudatusettepanekute rakendamise optimistlik variant

Stsenaarium	Tegevus	Stsenaariumi analüüs	
		Plussid	Miinused	
moodustada IS VÕI riigiarenduse (Portfellita?) ministri koht, kellele allutada RISO ja eik	Luuakse (portfellita?) IS või infoühiskonna ministri või riigiarenduse ministri koht tugibürooga mõne ministeeriumi või Riigikantselei juures. Riigiarenduse ministeeriumisse saaks tuua ka avaliku õiguse osakonna Justiitsministeeriumist jt praegu eraldiseisvaid üksusi.
Variant on ka ühte ministeeriumit juhtivad kaks ministrit Soome Siseministeeriumi eeskujul.	•	Asuks praegusest enam horisontaalsele koostööle orienteeritud struktuuris.
•	Seostaks IS arengu koordineerimise riigi kui terviku arendamisega.
•	Võimaldaks projektipõhist ning läbipaistvat IS finantseerimist.	•	Vastuseis uue ministeeriumi loomisele.	

IS minister

EIK

RISO

Amet

Osakond

RISO ja EIKi koordineeriva rolli suurendamine võimaldaks saavutada riigi ja kodaniku jaoks positiivseid tulemusi.
Riigisektori IS ARENGU juhtimise loodetavad tulemused

Riigisektori, KOV ja erasektori IS juhid ja kodanikud on rahul koordineeritud tegevustega.

Toimub registrite tegelik integreerimine ehk X-tee sisuline rakendumine.

Rahvastikuregistri andmete kvaliteedi tõstmine võimaldab selle võtmist teiste registrite aluseks

Pakkuda töötajatele IS sektoriga võrreldavaid palku.

Tsentraliseerida registrite juhtimisega seotud funktsioone.

Suurendada RISO isikkoosseisu ja eelarvet, juurutada ühtsed “e-hanked”.

IT valdkonna tsentraliseeritult juhitavate funktsioonide, mõõdetavate eesmärkide ja IS arengu strateegia, institutsioonide rolli, alluvus- ja toimemehhanismide määratlemine.

Avaliku sektori infosüsteemide arendamise senisest tsentraliseeritum juhtimine RISO eestvedamisel.

RISO ja EIK suudavad oma rolli piisavalt täita. AKI täidab loamenetluse ja järelevalve rolli kooskõlas arendusvajadustega.

TEGEVUSED

TULEMUSED

Riik varustatakse reaalajas muutuva tõese e-rakendustel põhineva informatsiooniga, mistõttu riigi terviklik areng kiireneb.

Suudetakse tagada rahvusvahelises koostöös meilt oodatav panus.

Lisa 1. Intervjueeritute nimekiri

Nr.	Nimi	Organisatsioon	Ametikoht	
1.	Jaak Aaviksoo	Tartu Ülikool	Rektor	
2.	Ivar Tallo	Tartu Ülikool	Õppejõud	
3.	Uuno Vallner	Riigi infosüsteemide osakond	Juhtivspetsialist	
4.	Rein Harjo	Riigikontroll	Vanemaudiitor	
5.	Arvo Ott	Riigi infosüsteemide osakond	Juhataja	
6.	Urmas Kõlli	AS Datel	Juhatuse liige	
7.	Rein Rebane	Spin TEK AS	Juhataja	
8.	Hillar Aarelaid	Andmekaitse Inspektsioon	Peadirektor	
9.	Linnar Viik	IT Kolledž	Õppejõud	
10.	Niilo Saard	AS Cell Network	Peadirektor	
11.	Aare Lapõnin	Maksuamet	Direktori asetäitja	
12.	Marko Lehes	Justiitsministeeriumi infosüsteemide talitus	IT juht	
13.	Leopold Veges	Harju Maavalitsuse infosüsteemide osakond	Infosüsteemide osakonna juhataja	
14.	Peeter Küüts	Siseministeeriumi Rahvastikuregistri büroo	Juhataja	
15.	Mait Heidelberg	Teede- ja sideministeerium	Asekantsler	
16.	Tõnu Liik	Eesti Ühispank	Asepresident, IT-valdkonna juht	
17.	Imre Siil	Eesti Informaatikakeskus	Direktor	
18.	Andres Kollist	Eesti Informaatikakeskus	Direktori asetäitja infosüsteemide integratsiooni alal	

LISA 2. RISO alluvuse varIandid

Jätta asekantsleri alluvusse

Moodustatav Riigiarenduse või Innovatsiooni ministeerium

Allutada vahetult ministrile

Muuta ministeeriumi osakonnaks

Allutada riigi IS juhile

Allutada Riigisekretärile

Muuta ametiks

Allutada asekantslerile
osakonnana= Status Quo

Muuta ametiks ministri alluvuses

Allutada vahetult ministrile

Rahandusministeerium

Riigikantselei

Majandus- ja Kommunikatsiooni-ministeerium

Riigi Infosüsteemide osakond

LISA 3. aKI alluvuse varIandid

Status Quo

Allutada Õiguskantslerile inspektsioonina

Allutada ministrile inspektsioonina

Allutada ministrile inspektsioonina

Allutada ministrile inspektsioonina

Allutada ministrile inspektsioonina

Andmekaitse Inspektsioon

Rahandusministeerium

Õiguskantsler

Moodustatav Riigiarenduse ministeerium

Siseministeerium

Majandus- ja Kommunikatsiooni-ministeerium

Justiitsministeerium